Grupp+I


 * HEJ ALLA GLADA **

Vår grupp består av: //Sanne Skare, Maria Tranbeck, Erik Johansson, Peter Johansson, Mikko Turkka//

Här kommer Sannes och Marias naturkunskapslektion om fåglar!

=Naturkunskapslektion om fåglar – planering=

Ramfaktorer
· Tid: 10-15 minuter · Lokal: Föreläsningssal med projektor, tavla och OH-apparat · Gruppstorlek: Sex stycken medstudenter samt handledare · Personal: Två lärarstuderande

syfte
Ett av syftena med lektionsplaneringen är att öva oss i att utforma en lektionsplanering. Ett annat syfte är att vi vill öva våra didaktiska kunskaper genom att hålla i en lektion. Syftet med lektionen är befästa kunskaper om sex vanliga fågelarter i Sverige och några av deras kännetecken med tyngdpunkt på läten. Ett annat syfte är även att få studenterna att reflektera över sina inlärningsstrategier.

mål och innehåll
Fåglar som innehåll valdes för att de finns i allas vardag och är en användbar kunskap även för en icke naturvetare. Med tanke på den korta lektionen hinns det inte med att undersöka studenternas förkunskaper på ett bra sätt så därför valdes de sex fågelarterna ut på förhand av oss själva. Vår tanke bakom valen var dels att välja arter som var relativt välkända för studenterna samt att de skulle vara aktuella i deras närmiljö. Tanken med att välja relativt välkända arter var att skapa en trygghet hos studenterna i att all teori inte var ny kunskap samt att studenterna i dessa fall skulle kunna utöka sina kunskaper om dessa arter. Utifrån kursplanerna i naturkunskap på gymnasiet så återfinns inga direkta mål kring just fåglar. Lektionen kan närmast återknytas till följande mål i Naturkunskap B: //Eleven skall ha kunskaper om användning av naturvetenskap och teknik i samhället// Med utgångspunkt i läroplanen för de frivilliga skolformerna så vill vi genom lektionen sträva mot att //eleven utvecklar en insikt om sitt eget sätt att lära och en förmåga att utvärdera sitt eget lärande// (Lpf94, 2:1). Följande tänkta innehåll för lektionen är kategoriserat efter Lindström och Pennlerts (2006) modell:
 * Begrepp:** Studenten skall känna till, förstå och kunna använda begreppen stare, tofsvipa, blåmes, trana, talgoxe och storlom.
 * Samband och perspektiv:** Studenten skall kunna beskriva och jämföra de sex olika arterna i frågor om storlek, läten och familj samt förklara kännetecken för de olika arterna. Dessutom ska studenten kunna placera arten i dess typiska miljö.
 * Handlingar:** Studenten skall kunna använda sig av kunskapen utanför klassrummet.
 * Estetik:** Studenten skall få möjlighet att flera sinnen för att befästa kunskapen.

metoder
När vi valde metoder så hade vi i åtanke att försöka tillfredsställa studenternas olika behov vad gäller deras individuella lärande. Vi ville uppnå detta genom att stimulera så många olika sinnen som möjligt vid lektionen. Vi valde att främst att använda förmedlande metoder för att bekanta studenterna med begreppen. Detta genomfördes genom förmedling av inspelat fågelljud, bild samt presentation. Lektionstillfället avslutas med interaktiva metoder i form av samtal och diskussion kring inlärningsstrategier. Vi kommer att använda oss av följande hjälpmedel; inspelade fågelljud, översiktsfigur över de sex arterna i tabellform samt uppstoppade fåglar. Alternativ på metoder skulle kunna vara en exkursion eller att studenterna själva får undersöka de givna ämnena men pga. ramfaktorerna har dessa uteslutits.

utvärdering
Vi har utformat två förslag på examination till minilektionen, en formativ och en summativ bedömning. Den summativa bedömningen har utgångspunkt i ett kriterierelaterat prov om fåglarnas läte. Studenterna får i slutet av lektionen genomföra ett test (se bilaga 1) där fåglarnas läte spelas upp och ska bestämmas. Det finns även möjlighet att utvidga svaret med artens kännetecken. Studenternas prestationer kommer värderas utifrån följande kriterier: Studenten har angivit minst tre rätta svar på arterna samt minst ett tillhörande kännetecken. Studenten har angivit minst fyra rätta svar på arterna samt minst tre tillhörande kännetecken. Studenten har angivit minst fem rätta svar på arterna samt minst fem tillhörande kännetecken.
 * Godkänd**
 * Väl godkänd**
 * Mycket väl godkänd**

Den formativa utvärderingen sker dels genom ovanstående test men med annorlunda fokus. Tyngdpunkten kommer då att ligga på inlärningsprocessen istället för resultatet. Detta görs genom diskussion runt resultaten och hur man lärt sig respektive hur man inte lärt sig. Studentens inlärningsstrategier kommer då att granskas. Bilaga 1: Provmall || || || Bilaga 2: OH-blad med de sex fågelarterna
 * || **Art** || **Kännetecken** ||

Här är Erik och Peters lektionsplanering för föreläsningen om fysiologiska skillnader mellan könen.

Ramfaktorer
- Tiden (max 15 min). - Lokalen (Relativt liten med tavla och OH.apparat). - Klasstorlek: sex elever och en lärare. - Två lärarstuderande.

=** Syfte **=
 * Att få eleverna att förstå några av de biologiska skillnaderna som finns mellan könen samt hur dessa påverkar respektive köns partnerpreferenser och vice versa. Detta syfte är framtaget utifrån kursplanen i biologi för grundskolan, däribland :

– utvecklar kunskap om människokroppens byggnad och funktion. – utvecklar kunskap om livets villkor och utveckling och kan se sig själv och andra livsformer i ett evolutionsperspektiv. – utvecklar förmågan att diskutera frågor om hälsa och samlevnad utifrån relevant biologisk kunskap och personliga erfarenheter.

=** Mål: **= Lektionen är en av flera lektioner inom ett moment som vi valt att kalla, sexualkunskap och evolutionsbiologi. Denna lektion är en inledning till detta område och har därför en förmedlande metod som skall fungera som en introduktion till de teorier som gås igenom senare. Lektionen börjar således en föreläsning med visuella hjälpmedel som avslutas med en diskussionsdel. Föreläsningen kommer, för att uppnå de mål vi har med lektionen, att ha inslag av interaktiva metoder med t.ex. frågor och reflektioner av förtydligande karaktär mellan lärare och elev. Denna metod valdes för att detta är en introduktionsföreläsning till ett tema som inte behandlats tidigare och därför behövs lärarens förkunskaper för att eleverna under senare delar av temat inte skall återspegla teorier på sina eventuellt annorlunda fördomar/förkunskaper om ämnet. Alternativa metoder till denna lektion vore t.ex.en utökning av de interaktiva delarna, där läraren får en hum om elevernas förkunskaper och hur de tagit in informationen genom t.ex. grupparbeten eller intervjuer elever emellan. Detta utgår dock mer från de egna förkunskaperna, som vi å ena sidan vill ha reda på men å andra sidan vill att de skall komplettera med den kunskap som lektionen syftar i att lära ut. Vidare skulle en ökning av de interaktiva metoderna kunna möjliggöra en jämförelse mellan förkunskaper och kunskaper efter bearbetning av texterna, men på grund av att detta är en introduktion till ett inom skolan relativt litet ämne kändes dessa metoder allt för tidskrävande. Eleverna kan bedömas genom en rapport baserad en intervju med en förälder (eller annan vuxen) utifrån vad denne tyckte var attraktivt med sin parner och vilka samband eleven kan hitta mellan detta och de biologiska preferenserna preferenser som gåtts igenom. En annan bedömingsstil vore en diskussion där elevernas förkunskaper kring partnerpreferenser antecknas före genomgången av lektionsinnehållet. Som avslutning på lektionen eller nästa lektion har man i klassen en avslutande diskussion där eleverna uppmanas till reflektion mellan förkunskapen och den kunskap de förhoppnignsvis tillgodogjort sig. Bedömningen av bägge dessa går ut på att bedöma den förståelse som elven har för de biologiska faktorer som berör preferenser gällande partner. Bägge examinationerna blir en form av formativ bedömning där processen och tankegången står i fokus. En formativ bedöming är betydligt mer intressant gällande en introduktionsföreläsning då betyget inte skall baseras på förkunskaper utan på den kunskap som elever har tillgodogjort sig efter ett helt tema/moment. Vidare är det relevant att ta reda på vilken nivå av förkunskaper klassen har inför upplägget av kommande lektioner och examinationer, vilket är varför bedömingen sker.
 * Strävansmål: **
 * Eleven skall se hur och varför de biologiska preferenser som finns idag påverkar valet av partner.
 * Eleven skall förstå och motiveras till diskussion till hur det moderna skönhetsidealet påverkats av biologin.
 * Uppnåendemål: **
 * Eleverna ska kunna redogöra för vilka biologiska skillnader som finns mellan könen.
 * Eleverna ska förstå hur dessa biologiska skillnader har uppstått samt varför.
 * Väcka en diskussion dels mellan eleverna om deras teorier om hur man väljer en partner samt även detta gentemot den teori vi går igenom.
 * Metod: **
 * Bedömning: **

Bilaga 1. Oh-bilder